![](https://www.sikkerhedsfokus.dk/wp-content/uploads/sites/11/2024/06/dktv2.jpg)
Boligforeningen Taastrupgaard, på den københavnske Vestegn, introducerede i 2012 en målrettet indsats, der skulle højne tryghedsfølelsen hos beboerne. Som ekstra bonus har foreningen barberet flere millioner af budgettet til hærværk.
Trygheden i de danske boligforeninger er steget markant ifølge seneste tryghedsanalyse fra DKTV, der viser at 46% føler sig mere trygge i dag end de gjorde for 10 år siden. Helt rosenrødt er det alligevel ikke, for samtidig er 10% blevet mere utrygge, og ser vi isoleret på de store lejeboligforeninger, lyder tallet på 14%.
Boligforeninger med mere end 400 beboere oplever generelt større udfordringer, bl.a. i form af indbrud i kældre og hærværk i opgange og på biler. Dermed rammes de store boligforeninger også særlig hårdt på økonomien.
I Taastrupgaard, der gennem en årrække har været udfordret med hærværk og kriminalitet, ved man, at utrygheden har sin pris. Menneskeligt såvel som økonomisk.
– Da vi i 2012 tog beslutningen om at iværksætte en række sikkerhedsmæssige tiltag, var foreningen præget af uro og vi stod med en årlig regning på omkring 5 millioner for udgifter i forbindelse med hærværk, fortæller Michael Riis Nyrand, ejendomsleder på Taastrupgaard.
Gennem en målrettet indsats med bl.a. videoovervågning, adgangskontrol og en boligsocial indsats er foreningen imidlertid lykkes med at højne trygheden, samtidig med at udgifterne til hærværk er reduceret betydeligt. Udgifterne til hærværk lød således på 300.000 kr. i hhv. 2022 og 2023.
![](https://www.sikkerhedsfokus.dk/wp-content/uploads/sites/11/2024/06/dktv1.jpg)
Med færre hændelser og markant reducerede udgifter til hærværk tyder alt på, at videoovervågningen har en præventiv effekt i Taastrupgaard. Samtidig har overvågningen lettet processen omkring politisager betydeligt, mener Michael Riis Nyrand.
– Hvor vi før var afhængige af vidneforklaringer, er det nu kameraerne der løfter en del af bevisbyrden. For beboerne er der en tryghed i, at de ikke behøver at opgive navn, udfylde rapporter og afgive vidneforklaringer til politiet. I stedet henter politiet selv optagelserne eller rekvirerer dem gennem ejendomskontoret.
Som led i den samlede tryghedsindsats har Taastrupgaard fået et tæt samarbejde med nærpolitiet, der kan tilgå overvågningssystemet og få en situationsrapport i tilfælde af en anmeldelse. Videoovervågningen er dog kun en del af løsningen, slår Michael Riis Nyrand fast.
– Videoovervågningen har en række fordele, men det er ikke sådan, at beboerne bliver mere trygge, blot fordi vi sætter kameraer op. Tryghedsindsatsen ligger i høj grad også hos vores boligsociale team, der arbejder på at skabe en tryg kultur gennem en række aktiviteter og samtaler, ligesom de samarbejder med nærpolitiet i forbindelse med bekymringssamtaler, siger han og tilføjer:
– Udover den store besparelse ved udgifter til hærværk, oplever vi langt færre tilfælde af hasarderet kørsel og utryghedsskabende grupperinger på fællesområderne. Fra at være en forening præget af høj kriminalitet, er vores største udfordring i dag løn- og uddannelsesniveauet i foreningen i forhold til kriterierne på parallelsamfundslisten.
Kilde: DKTV